ЗБЕРЕЖЕННЯ ПАМ’ЯТОК ДЕРЕВ’ЯНОЇ АРХІТЕКТУРИ ЗАКАРПАТТЯ – ПРОБЛЕМИ СЬОГОДЕННЯ - Малильо, Максим Іванович; Чернявський, Костянтин Володимирович (Український мистецтвознавчий дискурс, 2024)
Закарпатська область володіє значною кількістю пам’яток дерев’яної народної архітектури XVII– XIX ст., та до наших днів дійшла значна кількість адміністративних, культових і житлових кам’яних споруд VII–VIII ст. На території Закарпаття збережено 118 дерев’яних церков, збудованих упродовж останніх п’яти сторічь. В цілому, в області на облік взято понад 700 пам’яток історії та культури, в тому числі понад 100 пам’яток архітектури.Пам’ятки архітектури в Закарпатті охоплюють період в понад 1000 років і репрезентують всі основні стилі європейської архітектури. Головною метою нашого дослідження є розгляд історичного контексту формування архітектурної спадщини, визначення факторів, що впливають на руйнування дерев’яної архітектури, а також окреслення шляхів її збереження та популяризації. Нами було проаналізовано праці авторитетних науковців в даній галузі, з метою вивчення мистецьких, історичних та культурних аспектів, формування архітектурної спадщини, а також умов, що спричиняють її поступове забуття та руйнування. Розглядаються конструктивні та стильові особливості дерев’яної архітектури Закарпаття, її роль та значення для місцевого спадку, сучасні загрози і виклики, які ставлять під загрозу проблему збереження архітектурного надбання. В ході дослідження ми дійшли висновку, що основними факторами руйнування архітектури є час, природні та погодні умови, вандалізм, вплив сучасної забудови та інфраструктурних об’єктів, недостатнє усвідомлення цінності об’єктів, що тягне за собою відсутність належного догляду за пам’ятками. Головну роль у збереженні та популяризації цінних об’єктів дерев’яної архітектури відіграє суспільство, влада, а також міжнародні ініціативи. Нами запропоновано шляхи вирішення даної проблеми через прийняття відповідних законопроєктів, розробки освітніх програм, а також міжнародну співпрацю.